Презентація книги «Заборонити рашизм» для друзів Гончарівки
![](images/pages/biblio/news_1/zaboroniti-rashizm-em2.jpg)
15 грудня 2023 р. для учасників проєкту «Вечори історії з Гончарівкою» Віталій Андрєєв, доктор історичних наук, професор Київського Університету імені Бориса Грінченка, співавтор книги «Заборонити рашизм» провів лекцію-презентацію першого науково-публіцистичного видання, в якому дається визначення рашизму як ідеології та суспільної практики сьогодення.
Пан Віталій детально висвітлив джерела та ідеологію російського фашизму, зауваживши, що це явище не нове і не чуже для історії Росії. У цій країні задовго до появи фашистів в Італії та нацистів у Німеччині виникали й доволі успішно існували та діяли близькі за своєю природою до фашизму організації – «Союз російського народу», «Союз Михаїла Архангела» та інші чисельні й різноманітні чорносотенні угруповання. Їхні програми базувалися на ідеях монархізму, російського націоналізму, православному радикалізмі та ксенофобії, зокрема, антисемітизмі.
Витоки фашистського руху Віталій Андрєєв виводить з першої половини 1920-х рр. Саме в той час у середовищі російської політичної еміграції почали формуватися ідеї фашизму, що поєднував у собі ідеї італійського фашизму, німецького нацизму, російського націоналізму та православного месіанства. «Новий світогляд» цілком природно вписувався у вкорінені в російську культуру ідеї, постульовані у творчості її відомих представників – Н. Данілєвского, Ф. Достоєвского, К. Мєрєжковского, Н. Трубецкого, І. Ільїна, В. Шульгіна та ін.
У 1930-х рр. у середовищі російської еміграції склалося два найбільш потужні центри фашистського руху – у Німеччині та США. У Німеччині після приходу до влади нацистів російський фашистський рух маргіналізувався, і його осередок перемістився до США. Тут діяла створена у 1933 р. «Всеросійська фашистська організація» (ВФО) на чолі з одним із засновників російського фашизму, колишнім офіцером царської армії, учасником білого руху, прибічником фашистської монархії А. Вонсяцкім (1898–1965). Протягом свого існування ВФО займалася переважно пропагандистською діяльністю – видавала газети, брошури, проводила мітинги та зібрання. Так, в 1933–1941 рр. А. Вонсяцкій видавав щомісячну ілюстровану газету «Фашист» (Патнем, штат Коннектикут). Організація мала свій гімн, що виконувався на мелодію «Пісні Хорста Весселя», символіку у вигляді свастики та партійне вітання у вигляді підняття правої руки з вигуком «Слава Росії!». У 1942 р., після того як США вступили в Другу світову війну, А. Вонсяцкого було заарештовано та засуджено на п’ять років за шпигунство на користь країн Осі (Вісь Рим - Берлін - Токіо), а партію заборонено й ліквідовано.
Більш впливовий та активний осередок російського фашизму склався в Маньчжурії. Це було пов’язано з тим, що в 1922 р., після захоплення влади більшовиками на російському Далекому Сході, туди переїхала величезна кількість російських емігрантів, серед яких було чимало прихильників чорносотенних ідей та радикальних методів боротьби з більшовизмом.
Після Другої світової війни російські фашистські організації припинили своє існування. Відродження російського фашизму відбулося наприкінці 1980-х – на початку 1990-х рр. Спочатку фашистські рухи підтримувалися лише незначною кількістю росіян. Проте в Росії завжди була потенційно великою соціальна база для фашистської ідеології. Націоналістичні та ксенофобські настрої, які є поживним середовищем для поширення фашизму, навіть на думку самих російських соціологів, викорінити у російському суспільстві практично неможливо. А дрейф державної політики в бік призабутої, але успішно реанімованої фашистської ідеології, який безупинно відбувався після приходу до влади Путіна, призвів до того, що переважна більшість росіян сьогодні поділяє фашистські цінності та підтримує політику путінського режим.
Друзі! Якщо ви бажаєте дізнатися більше, можете прочитати електронний варіант книги «Заборонити рашизм».
А нашому гостеві щиро дякуємо за важливе актуальне дослідження та проведену презентацію.
Відеозапис зустрічі:
![](images/gallery/biblio/small/5/9938c5dfaada01ae.jpg)
![](images/gallery/biblio/small/5/1287d4271dbef49d.jpg)
![](images/gallery/biblio/small/5/28c4ad55ca258568.jpg)
![](images/gallery/biblio/small/5/2e8bd5f2ccc71fc2.jpg)
![](images/gallery/biblio/small/5/75fc99f312e26caa.png)
![](images/gallery/biblio/small/5/8dd9d4691f856e58.png)
![](images/gallery/biblio/small/5/a220b02a600c159c.png)
![](images/gallery/biblio/small/5/de0475dbc1625c95.jpg)